Визначення основних параметрів працездатності вдавлених висячих паль - Karpiuk, Iryna; Karpiuk, Vasyl (Основи і фундаменти, 2019)
Огляд літературних [1-6] і нормативних [7, 8, 12-17] джерел показав, що для більш широкого впровадження у практику будівництва ефективного способу заглиблення паль вдавлюванням необхідно вміти вірогідно визначати в конкретних ґрунтових умовах розрахунковий опір ґрунту основи одиночної палі при заданому осіданні або розрахункову несучу здатність ґрунту основи палі, осідання палі як окремо розташованого фундаменту чи у складі куща, граничне зусилля вдавлювання, відстань між палями, при якій їхній взаємний вплив і вплив на сусідні фундаменти стає мінімальним; час «відпочинку» палі, який необхідно вичікувати перед передачею на неї розрахункового навантаження та ін. Проведені експериментально-теоретичні дослідження дозволили виявити вплив природних чинників на основні параметри працездатності одиночних висячих вдавлених і забивних паль. Встановлений взаємний негативний вплив двох по черзі вдавлених поряд розташованих паль на їхню несучу здатність та додаткові осідання. Підготовлені рекомендації щодо урахування цих даних у практичних розрахунках. Характерною особливістю уточненої авторами методики визначення основних осідань коротких висячих призматичних паль у піщаних або близьких до них ґрунтах являється ураху-вання впливу способу їх заглиблення вдавлюванням за допомогою коефіцієнта КS, що змінюється в межах 0,9...1,6, а також умов роботи заново вдавленої палі в ґрунті за наявності поряд розташованої та навантаженої вертикальним статичним вдавлюючим навантаженням раніше заглибленої палі шляхом використання коефіцієнта γc,s=1,0...1,6 в залежності від віддалі між ними. Наведено доцільність застосування уточненої методики визначення дослідних і розрахункових значень несучої здатності та осідань двох почергово вдавлених призматичних паль, що дало можливість більш якісно враховувати їх взаємовплив при вдавлюванні.